Урок-конференція на тему: "Українські фізики у світовій науці"
Мета уроку: Ознайомити учнів з неповторним життєписом визначних українських фізиків, виховувати постійну потребу, в поповненні знань, гордість за співвітчизників, які зробили неоціненний вклад у розвиток світової науки, формувати в них національне самоусвідомлення, патріотизм, розвивати пізнавальні Здібності учнів, зацікавленість історією космонавтики та її майбутнім.
План:
1. І. Пулюй - український учений із світовим ім'ям.
2. Юрій Кондратюк - геніальний конструктор, вчений-теоретик, винахідник в галузі                      космонавтики.
3. Значення досягнень українських фізиків у світовій науці.
Обладнання: Символіка України, дзвоник, свічка з підсвічником, 2 українські рушники, біблія, виставка книг про космонавтику, діафільм про космос, зоряна корта.
Плакати: "Через терни - до зірок", 6Схтось сказав, що генії вмирають на Землі від вибухів своїх сердець. Полтавський Ікар жин. Вогонь його серця незгасний".
"Маю серйозний намір побачити мирні паростки червоної троянди у цьому розпеченому світі". Музика (фонограма інструментальної п'єси групи "Зодіак"),              2 вишиті чоловічі сорочки.
Хід уроку:
Виходить учень з дзвоном у руках і дзвонить, дзвонить, дзвонить... (учень в українській сорочці) Грає музика тихо.
Ведучий: Багата на таланти земля українська.... 2,
Вона подарувала людству цілу плеяду геніїв. І дуже шкода, що великі вчені України у різних галузях не змогли впродовж багатьох років реалізувати свої знання на рідній землі, де їх талант був не завжди визнаний о оцінений. Цим дзвоном ми будимо Вас до національної самосвідомості, до утвердження свого українського "Я" на цій Землі, до усвідомлення того "чиї сини і чиїх батьків" ми діти, до повернення славних, українських імен до пам'яті нашої.
Учень (у червоній сорочці)
Верни до мене, пам'яте моя. Нехай на серце ляже ваготою моя земля з рахманною журбою. Хай сходить співом горло солов'я в гаю нічному. Пам'яте, верни із чебрецю, із липня жаротою. Хай яблука останнього достою в мої червонобокі  віснуть сни. Нехай Дніпра уроча течія бодай у сні у маячні струмує. І я гукну. І край мене почує. Верни до мене, пам'яте моя!
Ведучий: І Україна почула свого славного сина, великого, мужнього, нескореного поета, в'язня волі, людини трагічної долі - Василя Стуса. Нині повертаємо до пам'яті нашої ім'я Івана Пулюя. Хто є він? Який він і чому ми віддаємо данину шани цьому вченому мужеві?
Учень: Професор І.Пулюй був не тільки найвизначнішим фізиком Австрія    -Угорщини, але він належав до тих, хто у другій половині XIX століття формував світ.
Ведучий: Професор Вільгем Форман у передачі австрійського радіо, присвяченій 50-річчю від дня смерті І.Пулюя говорив: "Отже, австро-угорський фізик? Австрієць чи угорець?" Відповідь на це дасть сам І.Пулюй у своїй автобіографії.
І.Пулюй: Я Іван Павлович Пулюй, українець. Народився 2 лютого 1845 року у містечку Гримайлові (Тернопільської області) у сім'ї землеробів. У 1865 році, закінчивши Тернопільську гімназію, поступив на технологічний факультет Віденського університету. Водночас, як вільний слухач, відвідую лекції з математики, фізики та астрономії, завершивши курс богослов'я, я так захопився вищезгаданими науками, що переходжу на філософський факультет. У 1872 р. закінчивши університет, працюю на посаді асистентом-викладачем кафедри фізики, механіки та математики військово-морської академії у місті Фіуме (Югославія). Восени 1875 року виїжджаю до Страсбурга вивчати електротехніку. У 1876 році захищаю дисертацію і отримую ступінь доктора філософії Страсбурзького університету, спеціалізація - фізика. Того ж року повертаю до Відня, де на посаді приват-доцента Віденського університету читаю лекції з молекулярно-кінетичної теорії газів та механічної теорії теплоти, а також працюю асистентом у лабораторії австрійського фізика Лянга. У 1882 році отримую посаду у технічного директора електротехнічного бюро у Відні, потім працюю технічним консультантом промислової електротехнічної фірми, а також директором фабрики електроламп власної конструкції. У 1884 р. запрошений на посаду професора експериментальної та технічної фізики у німецьку Вищу технічну школу м.Праги, де працював до виходу на пенсію.
Ведучий: Який вклад вніс І.Пулюй в розвиток фізики?
Учень: Як фізик відомий своїми дослідженнями в галузі молекулярної фізики, катодних променів та X - променів, світове визнання отримали дослідження катодних променів в апаратах власної конструкції: "Лампа Пулюя" (1881 р.) прототипом рентгенівської трубки. Пулюєві рентгенограми, як найбільш якісні публікувала на початку 1896 р. Європейська преса І. Пулюй поєднував найвищий рівень тонкого експерименту з глибоким теоретичним осмисленням суті фізичних явищ. Він не тільки відкрив іонізаційну властивість X - променів під час їх проходження через розріджені гази, дослідив їх місце виникнення, та просторовий розподіл, але й, що дуже важливо, перший дав справді наукове пояснення їх природи і механізму утворення. Пілуєві належить багато винаходів у галузі електротехніки, запатентованих у різних країнах та премійованих на міжнародних виставках. У 1913 р. його обирають почесним членом Віденського електротехнічного товариства.
Ведучий: Що зробив І.Пулюй для України?
Учень: Прагнення істини, непримиренність до несправедливості, усвідомлення тяжкого життя поневоленого українського народу - все це не могло залишити Пулюя байдужим до долі батьківщини, хоча його творче життя проходило за її межами, він по всяк час почувався її сином, навідувався до Галичини У його рідному Грімайлові на могилі батьків встановлено пам'ятник, виготовлений, як свідчить напис, у Празі. Активна, громадська, публіцистична та перекладацька діяльність Пулюя висунула його в число найяскравіших постатей культурно-політичного життя України останньої третини дев'ятнадцятого- початку двадцятого століття. Ще гімназистом у Тернополі він засновує молодіжний гурток для вивчення і популяризації української історії та літератури, піднесення національної свідомості народу. Навчаючись в університеті перекладав українською мовою підручник геометрії для українських гімназій, бере активну участь в організації українських студентських товариств у Відні. Пізніше виступає за створення українського університету у Львові, публікує статті на захист української мови, забороненої в Росії царським указом у 1876 р., засуджує акції австрійського уряду під час аграрних страйків у Галичині в 1902 р. Під час першої світової війни закликав відродити українську державність. Усього він опублікував близько ЗО статей та брошур в українських справах. Намагаючись протидіяти колонізації та русифікації, багато часу і зусиль Пулюй віддає перекладові українською мовою Біблії, який він здійснив разом з письменниками Пантелеймоном, Кулішем і Іваном Нечуєм-Левицьким.
Учень: (з біблією в руках). Оцю книгу повинна мати кожна читальна і кожний поодинокий чоловік. Вона повинна лежати на столі на видному місті.
Ведучий: Хто з українських письменників високо оцінив І.Пулюя?
Учень: І.Франко у своїй праці "Поема про створення світу" говорив:
"Шулюй знаменитий електротехнік і визначний письменник, який дав себе знати як дуже талановитий полеміст у дуже делікатній справі - вживання народного язика у церковних книжках".
Ведучий: Що ми знаємо про відкриття І.Пулюєм Х-променів?
Учень: Безпосередньо після отримання інформації про здійснення в Німеччині Рентгеном відкриття Х-променів, професор Пулюй зробив на цю тему доповідь з демонстраціями. Продемонстрував апарати власної конструкції; просвітив суенї сейф, дога, чоловіка; навіть жінку (Очевидно у масці). Вперше можна було бачити, вміст закритих предметів, живі, рухомі скелети в живих рухомих людях. Було б справедливіше, якби обидва ці вчені стали лауреатами першої Нобелівської премії, присудженої Рентгену в 1901 році.
Ведучий: Як вшановується пам'ять цього діяча на Україні?
Учень: Нині коли Україна стала на шлях незалежності, утвердження своєї державності вшановується пам'ять цієї винятково конкретної постаті в історії науки, техніки, культури і навіть політики. 1995 рік на державному рівні відзначено 150-річчя від дня народження І.Пулюя. Відбулися урочисті збори з цієї нагоди у Тернополі, Києві, Львові, міжнародна наукові конференції, опубліковано чимало матеріалів про його життя і творчість. Рік 1995 можна назвати роком Пулюя.
На Батьківщині вченого, у селищі Гримайлів на Тернопільщині встановлено пам'ятник, у листопаді 1996 р. відкрито гімназію ім. І.Пулюя. У відкритті гімназії брав участь його онук-професор Петро Пулюй, який проживає в Австралії. Ім'я Пулюя носить Тернопільський технічний університет, у Львівській Політехніці встановлено бюст І.Пулюя. Створено художньо-документальну стрічку "Іван  Пулюй. Повернення". Нинішній урок, це також одна із спроб популяризувати ім'я Івана Пулюя.
Ведучий: Як говорив про І.Пулюя Пантелеймон Куліш?
Учень: П.Куліш писав: "Іван Пулюй... просвітив своїм розумом науки і духовність" і про нього "заговорить невдовзі з великою повагою не лише Україна, але й світ" П.Куліш написав "Молитву", присвячену І.Пулюєві на спомин зоряної ночі в Україні, в хуторі.
М о л и т в а
Всевишній! Я тобі молюся, Молекул космосу твого... Де ти, хто Ти, - даремно б'юся,
 Ні, не збагну повік цього!
 Повік науці не обняти 
Всього, що ти создав є си... 
Даремно розум наш крилатий
Шукав краю небесі! 
Знемігшися, на ту пилинку 
 Спускається, що ми звемо
 Вселенною, -що на хвилинку
 її в імперії рвемо. 
І тут премудрість без кінця...
 Однаково горі і долу 
Сіяє світ Твого  лиця.
 Молюсь, не дай мені розлуки
 Зреклися розуму мого:
Нехай не гасне світ науки
В промінях сяєва Тваого
Нехай мій дух в земній юдолі
Не знижується до звірят;
З Твоєї пресвятої волі
Нехай вовіки буде свят!
Ведучий: Кого ви ще знаєте з українських вчених - фізиків, які Зробили неоціненний вклад у розвиток світової науки.
Учень: Нині вже відоме багатьом ім'я геніального конструктора, вченого теоретика, винахідника в галузі космонавтики - Юрія Кондратюка. Але не всі знають про драматичну долю нашого видатного земляка, який тривалий час змушений був жити і ввійти в історію космонавтики під чужим іменем. Сьогодні ми знаємо, що насправді піонери теорії космічних польотів, який вже в 16 років розпочав серйозні дослідження в галузі міжпланетних сполучень звати Олександр Шарчей.
Ведучий: Дайте коротку інформацію про життя і діяльність Ю. Кондратюка
Учень: Незвичайно спекотного дня 21 червня 1897 р. Катерина Даценко прийняла від своєї невістки одного з методичних піонерів ракетної техніки і теорії космічних польотів Олександра Гнатовича Шаргея. Сталося це в                       м. Стрітенській у родині Людмили Львівни та Гната Бенедиктовича Шаргея. Хлопчик ріс та виховується  в родині бабусі Катерини Кирилівни та Якима Микитовича Даценків, бо здоров'я матері було підірвано розправами жандармів за активну участь у революційних демонстраціях у березні 1887 року. Коли хлопчині виповнилося 4 роки здоров'я матері різко погіршилося, її поклали у лікарню, де вона і померла. Згодом, у 1910 р. помер і батько. Восени 1910р. Олександр поступив у третій клас другої Полтавсько. Чоловічо. Гімназії "Він мав чудові здібності до математики та до інших точних наук" - згадував колишній учитель гімназії. В.С. Оченевець. У 1916 році Олександр Шаргей закінчив із срібною медаллю Полтавську гімназію. Далі 19 - річний юнак з Полтави вирушив до Петрограду і поступив на перший курс механічного факультету політехнічного інституту, який здібному студенту закінчити не вдалося. У 1916 році першокурсника Шаргея призвали до армії. І далі розпочинається складний шлях - примусова мобілізація в Білу армію. Потім втеча, переховування в м. Сміла Найважливіша подія цього періоду - в 1921 р. Олександр Шаргей змінює прізвище та стає Юрієм Кондратюком.
Ведучий: Ця незвичайна історія безумовно в тому, цікава, але феномен Ю.Кондратюка, як він зміг без вищої освіти, не знаючи ні зарубіжних, ні вітчизняних розробок теорії космічних польотів, дати точні розрахунки, за якими через кілька десятків років до інших планет?
Ведучий: Над якими проблемами, конкретно працював Ю.Кондратюк?
Учень: Навесні 1917 року вчорашній гімназист уже мав 104 сторінки праці, в якій зокрема пропонував спосіб досягнення поверхні великих небесних тіл, зокрема в питаннях вироблення економічних способів міжпланетних мандрівок з Землі, конструкції ракетного двигуна та міжпланетного корабля, досягнення його стійкості та керованості у космічному польоті. Восени 1919 року уже в Києві О.Шаргей завершує другий варіант свого рукопису, назвавши його "Тим, хто читатиме, щоб будувати". У ньому ширше йдеться про міжпланетні бази на орбітах штучних супутників Землі і Місяця, надається схема приладу, що утилізує сонячну енергію. Тут же пропонується найнебезпечніше розташування членів екіпажу. У цьому рукописі містяться також усі основні передбачення Кондратюка за етапами розвитку космонавтики з теорії і практики їх реалізації. Тут вперше була точно сформульована ідея "Траси Кондратюка", яка використовує як сили тяжіння небесних тіл, так і посадочно-злітного модуля, що відокремлюється від космічного корабля.
Ведучий: Які конкретно ідеї Ю.Кондратюка в практичній космонавтиці?
Учень: Це: ідея багатоступінчатої ракети, поняття "пропорційного пасиву", без якого немислимий сучасний ваговий аналіз космічних апаратів, конструкція крісла, що дає змогу переносити значні перевантаження, приземлення за допомогою парашутів, створення безпілотних систем ракетно-артилерійського Постачання із Землі довгострокових космічних баз.
Ведучий: Коли іде були використані ідеї Ю.Кондратюка?
Учень: Ідеї Ю.Кондратюка були використані при здійсненні космічної програми "Аполон"У 1969р. американці скориставшись цією ідеєю, запустили до Місяця ссАполон-1 Г' і один з керівників програми Джон Хубольт сказав: "Політ перших у світі астронавтів здійснено за трасою Ю.Кондратюка". Найліпший спосіб дістатися на Місяць - спосіб ЛОР - відокремлення посадочного апарата від корабля - матки.
Ведучий: К.Е. Ціолковський ознайомившись з працями Ю.Кондратюка писав: "Сорок років я працював над реактивним двигуном і думав, що прогулянка на Марс почнеться через багато сотень літ. Та строки міняються. Я вірю, що багато з нас стане свідком заатмосферної подорожі." (Демонструється діафільм").
Ведучий: А.Георгій Писаренко, відомий вчений так відгукнувся про Ю.Кондратюка: "Не просте життя у звичайної людини. А в ученого - першопрохідця воно складніше стократ. Але щоб геній жив і працював за чужим паспортом, щоб зовсім не дбав про славу власного імені - це трапилося чи не вперше у світі! Звісно, тут були свої переплетіння долі, яких ніхто досі не наважився винести на громадське висвітлення. І ми раді, що великому вченому, який стільки зробив для рідної Вітчизни й усього людства, вдячні співвітчизники повернули його справжнє прізвище. І хоч стали вже хрестоматійними назви: теорія Ю.Кондратюка, винахід Кондратюка, зрештою, кратер Кондратюка на Місяці, їх важко переінакшити, та все ж від нині наш видатний земляк матиме свій неповторний життєпис".
Ведучий: Як вшановується пам'ять про цього вченого?
Учень: У США на Мисі Кеннеді стоїть пам'ятник українському Конструкторові Ю.Кондратюку - як визнання його вкладу у розвиток космонавтики. У Новосибірську працює науково - меморіальний центр імені Кондратюка, це почесне ім'я надано й аерокосмічному ліцею. На Кубані зведено біло - мармуровий пам'ятник великому винахіднику. А що у рідній Україні? У м. Комсомольську на Полтавщині теж встановлено пам'ятник (за кошти учнів радіотехнікуму ), в музеї космонавтики у Києві розгорнута цікава експозиція, а у Полтаві створено державний музей Ю.Кондратюка - О.Шаргея до 100-річчя від дня народження.
Ведучий: Академік В.Г.Бар'яхтар так оцінив Ю.Кондратюка: "Блискучий інженер з нестандартними., але продуманими рішеннями, піонер космічної діяльності Ю.В.Кондратюк - скарб світової науки, національне надбання українського народу".
Ведучий: Ю.Кондратюк не дожив до здійснення своїх ідей, він загинув у лютому 1942 року, під час оборони Москви....
За рішенням 28-сесії Генеральної конференції ЮНЕСКО 21 червня 1997 р. увесь світ відзначив пам'ятну дату - 100-річчя від дня народження Юрія Кондратюка - Олександра Шаргея. Хтось складав: "Генії вмирають на землі від вибухів своїх сердець. Полтавський Ікар живе. Вогонь його серце незгасний!" - Ці слова про Юрія Кондратюка.
Учень: Не всім відомо, що практично втілював ідеї Юрія Кондратюка - Олександра Шаргея про міжнародні польоти ще один з визначних українців - Михайло Яримович. Саме він був відповідальним у США за створення космічних кораблів системи "Аполон", а з 1965 р. його призначили технічним директором для проектування орбітальної лабораторії, з якої можна було б здійснити політ на Місяць.
Учень: Інший наш земляк - Ігор Богачевський допоміг значною мірою американцям розв^зати складні проблеми, пов'язані з поверненням астронавтів з Місяці на Землю. Формули доктора Богачевського були використані конструкторами американських космічних систем. Вони також широко застосовуються в авіаційній промисловості.
Ведучий: Українець Ігор Богачевський завжди підкреслює: "Щоб бути успішним у житті, треба довести, що ти умієш щось зробити. Людині, яка вже досягла що-небудь у житті, - довіряють і дають усе нові і важчі завдання".
Учень: Сприймаючи ось ці слова Ігоря Богачевського, можна сказати: "Історія засвідчує, що українці вже багато зробили в царині космічних досліджень. Довіряючи їм нові завдання, можна бути впевненими, що й з ними вони впораються". А відтак і Україна ще заявить про себе як могутня космічна держава
Учень: Ми живемо на планеті Земля. Нас оточує Всесвіт - це багато планет, це міріади зірок, це безліч таємничих Галактик. І все це крутиться, крутиться навколо нас! Хто знає, може уже народилося, а може ще народиться людина, яка відкриє трасу до Галактики. Але ми точно знаємо, що це може бути людина і нашої незалежної України (учень користується картою зоревого неба).
Ведучий: Які ви знаєте маловідомі і невідомі імена українських у світовій науці?
Учень: Микола Пальчиков (1857-1908) - людина дивовижного обдарування, учений з надзвичайним талантом новатора» в доробку, якого десятки відкриттів і винаходів світового значення.
Учень: Остап Стасів - директор і засновник інституту кристалофізики в Берліні. Він започаткував новий напрям у фізиці твердого тіла Професор Стасів усе життя мріяв відвідати Україну і лише один раз це йому вдалося. Побувавши в Києві він із сумом згадував: "Київ справив на мене гарне враження. Однак я не думав, що в Києві так мало людей говорять українською мовою. По-моєму, українську мову знайдеш скоріше на селі, ніж в самому Києві".
Учень: Не можна не згадувати видатного вченого і патріота України, чим ім,ям пишається світ. Це Олекса Біланюк - опублікував ряд праць із тахінної проблематики, довів, що існують над світлові частинки - тахіни, які не можуть рухатися зі швидкістю, меншою від світлової АБВ рівною їй тим самим він започаткував нову галузь теоретичної фізики.
Учень: Є багато інших провідних учених - фізиків, серед яких чимало лауреатів, академіків, які займали і займають високі посади.
Ведучий: Давайте запалимо свічку пам'яті, згадаємо і вшануємо видатних вчених вставанням. Нехай їх імена відгукнуться ехом у наших серцях:
Михайло Петрович Авенаріус, (учні повторюють - ус., ус.)
Анатолій Петрович Александров, (єхо - ов. Ов...)
Володимир Іванович Архаров,
Микола Миколайович Бенардос,
Олекса Біланюк,
Віктор Григорович Бар'яхтар,
Ігор Богачевський,
Микола Миколайович Боголюбов,
Петро Леонідович Капяце,
Микола Іванович Кибальчич,
Юрій Васильович Кондратюк,
Сергій Павлович Корольов,
Микола Дмитрович Папалексі,
Євген Оскарович Патон
Ведучий: Можна назвати ще сотні імен, пам'ять про яких залишиться у наших серцях. Мрія Альфреда Нобеля здійснилася. Він говорив: "Маю серйозний намір побачити мирні паростки червоної троянди у цьому розпеченому світі".
Учень: А вам ще жити треба - треба жити, лише одне візьміть собі до тями, щоб завтра діти вас могли любити, то нині Вам не треба буть рабами.
(Грає музика).